Till innehåll
Hoppa till innehåll

### Tabell 4: Kontrollrutiner immunhematologi

Typ av kontroll | Frekvens: Manuell metod | Frekvens: Automatiserad metod | Kommentar
Ankomstkontroll av reagens från tillverkare, ny batch och ny leverans | Vid ankomst | Vid ankomst | Relevant kontroll skall utföras vid ankomst. Reagens för typning av ABO och RhD: kända A, B, AB, RhD pos/neg skall användas. Övriga reagens: Positiv kontroll: testerytrocyt som har antigenet och det antitetiska antigenet. Negativ kontroll: testerytrocyt som saknar antigenet
Beredningskontroll: egna testerytrocyter | Vid beredning | Vid beredning | Förväxlingskontroll, suspensionsstyrka (EVF)
Stabilitetskontroll: egna testerytrocyter | Minst en gång per vecka | Minst en gång per vecka | Positiv kontroll: ”Svag” antikropp som ger maximalt ++ reaktioner. Anti-Fy a rekommenderas.
Blodgruppering och antikroppsscreening
Metodkontroll blodgruppering | Vid manuell gruppering i serie ska metodkontroll inkluderas i varje serie. | Minst vid uppstart av instrument och alltid vid byte av reagens. | En känd A RhD neg/pos och en känd B RhD neg/pos ska användas
Metodkontroll antikroppsscreening | Positiv kontroll minst en gång/dag Negativ kontroll behöver ej utföras | Positiv kontroll minst vid uppstart av instrument och vid byte av testerytrocyter Negativ kontroll behöver ej utföras | Antikroppsspecificiteter bör väljas så att varje screeningscell ger förväntat positivt och negativt resultat
Antikroppsidentifiering
IAT-LISS | Enligt lokala rutiner | Metodkontroll minst 1 g/vecka |
IAT-PEG | Varje laboration eller enligt lokal dokumenterad rutin | Ej tillämpligt | Positiv kontroll som kräver PEG för att visa förstärkt reaktivitet
Med enzymteknik | Varje laboration eller enligt lokal dokumenterad rutin | Ej tillämpligt | Positiv kontroll som kräver enzym för att visa förstärkt reaktivitet
Kontroll med autologa erytrocyter | Vid genomgående positiva reaktioner i aktuell metod | Vid genomgående positiva reaktioner i automatiserad antikroppsidentifiering | Plasma och autologa erytrocyter testas med samma metod som gett genomgående positiva reaktioner
Fenotypsbestämning
Vid rörteknik | Varje laboration |  | Positiv kontroll: Testerytrocyt som har antigenet och det antitetiska antigenet. Negativ kontroll: Testerytrocyt som saknar antigenet
När reagens tillsätts i t.ex. mikrokolonn | Enligt leverantörens anvisning, och dokumenterad lokal rutin | Minst enligt tillverkarens rekommendationer, och dokumenterad lokal rutin |
Reagens tillsatta av tillverkaren | Enligt leverantörens anvisning, och dokumenterad lokal rutin | Minst enligt tillverkarens rekommendationer, och dokumenterad lokal rutin |
Titerbestämning
Kontroll vid titerbestämning | Prov med känd titer analyseras parallellt vid varje laboration eller enligt lokal dokumenterad rutin | Enligt tillverkarens rekommendationer. Metodkontroll minst 1g/vecka |
DAT och IAT
Kontroll vid DAT mikrokolonn | Vid positiv reaktion: Som negativ kontroll analyseras autologa erytrocyter mot aktuellt diluent (kontrollbrunn) | Vid positiv reaktion: Som negativ kontroll analyseras autologa erytrocyter mot aktuellt diluent (kontrollbrunn) |
Kontroll vid IAT och DAT med rörteknik | Varje laboration | Ej tillämpligt | Till rör med negativ reaktion sätts sensibiliserade kontrollerytrocyter
Förenlighetsprövning
Metodkontroll förenlighetsprövning (A, B, ev. D, och screeningsceller) | Enligt lokala rutiner. | Vid uppstart av instrument och vid byte av reagens. | En känd A RhD neg/pos och en känd B RhD neg/pos ska användas Antikroppsspecificiteter bör väljas så att varje screeningscell ger förväntat positivt och negativt resultat